(untitled) (Ukrainian Journal of Ophthalmology, 2025)
Вступ. У статті акцентовано увагу на створенні психодіагностичного інструментарію для дослідження копінг-поведінки у ситуаціях небезпеки. Актуальність дослідження копінг-поведінки набуло особливого значення у період вторгнення російських військ на територію України (24.02.2022). Зазначено, що створена версія може стати надійним допоміжним інструментом для дослідження адаптаційних можливостей особистості, що набуває нового сенсу та перспектив у подальших дослідженнях. Мета. Створення психодіагностичного інструменту для дослідження копінг-поведінки у ситуаціях небезпеки з метою підвищення адаптаційних можливостей особистості. Матеріал і методи. Вибірку дослідження склали 311 респондентів, жителів різних міст України (середнім віком 33,7 років), серед яких 165 чоловіків та 146 жінок. Дослідження проводилось за допомогою опитувальника WOCQ в модифікації Н. В. Родіної (7-факторна модель). Статистичний аналіз опитувальника проводився за допомогою R-Studio (версія 1.4.1717) методами експлораторного та конфірматорного факторного аналізу, моделюванням структурними рівняннями, аналізу надійності шкал, кореляційного аналізу та аналізу описових статистик. Результати. Визначено, що в створеній «Шкалі для дослідження копінг-поведінки у ситуаціях небезпеки» (5-факторна модель українською мовою) є наступні субшкали: «Прийняття і пасивний розрахунок на допомогу», «Прийняття і пасивний песимізм», «Прийняття і пасивний оптимізм», «Прийняття і активна боротьба» і «Неприйняття та дисоціація». Показано, що застосування методології дослідження копінг-поведінки в ситуаціях небезпеки набуває нового сенсу та перспектив у подальших дослідженнях з метою підвищення адаптаційних можливостей особистості.